Author: Julie
Company: Rat-firm

Et lynkursus i kryptering:
Man skal bruge et krypteringsprogram. GNU Privacy Guard (GPG) og Pretty Good Privacy (PGP) er de mest populÃ¦re. Hvis du er med pÃ¥ den vÃ¦rste, eller hvis din regering har forbudt kryptering, sÃ¥ kan du (blive nÃ¸dt til at) skrive dit eget krypteringsprogram.
Med programmet skal du generere et nÃ¸glepar. NÃ¸gleparret bestÃ¥r af din hemmelige og din offentlige nÃ¸gle. Den hemmelige nÃ¸gle er den, du bruger til at lÃ¦se de beskeder, der bliver sendt til dig, mens din offentlige nÃ¸gle er den, andre bruger til at kryptere beskeder til dig. Programmet virker sÃ¥dan, at en besked, der er krypteret med din offentlige nÃ¸gle kun kan lÃ¦ses ved hjÃ¦lp af din hemmelige nÃ¸gle.
SÃ¥ skal du indtaste navn, email-adresse og nÃ¸glelÃ¦ngde. NÃ¸glelÃ¦ngden bestemmer sikkerhedsniveauet. En lÃ¦ngere nÃ¸gle tager til gengÃ¦ld lÃ¦ngere tid at bruge. 1024 bit er det lavest acceptable, mens 2048 bit vil give dig sikkerhed mange Ã¥r frem i tiden. SÃ¥ skal du indtaste dit kodeord. 
Du kunne mÃ¥ske blive fristet til at benytte et kodeord, du bruger i forvejen. SÃ¥danne kodeord er typisk 6 til 8 bogstaver lange, mÃ¥ske er dit endnu kortere? Kodeord af denne lÃ¦ngde er udmÃ¦rkede til systemer, hvor man hÃ¸jst fÃ¥r 3 forsÃ¸g til at indtaste det rigtige kodeord, men er aldeles usikre til brug for kryptering. Jeg vil derfor anbefale brug af diceware. Denne metode gÃ¥r ud pÃ¥ at bruge terningkast til at vÃ¦lge kodeord med. FÃ¸rst skal du hente en ordliste. I skrivende stund er der ingen ordliste pÃ¥ dansk, men pÃ¥ engelsk er denne her udmÃ¦rket. SÃ¥ slÃ¥r du med en terning 25 eller 30 gange, og skriver resultaterne op i blokke Ã¡ 5. Husk at skrive pÃ¥ et hÃ¥rdt underlag, sÃ¥ resultaterne kun kommer til at stÃ¥ pÃ¥ dit papir. Ved hjÃ¦lp af ordlisten kan du sÃ¥ oversÃ¦tte hver blok til et ord. Dit kodeord er sÃ¥ alle ordene skrevet med mellemrum efter hinanden. Det er et langt kodeord, men det er langt sikrere end et almindeligt kodeord.
Hvis det skal vÃ¦re helt rigtigt, mÃ¥ du kun bruge metoden Ã©n gang, og du skal bruge den prÃ¦cis som den blev lavet. Ellers kunne man (i teorien) forestille sig, at nogen kendte dig sÃ¥ godt, at vedkommende kunne udelukke mange af de mulige kodeord. SÃ¥ ville det ikke tage nÃ¦r sÃ¥ lang til at finde kodeordet ved at gÃ¦tte lÃ¸s ved hjÃ¦lp af en computer. Men er dit kodeord for svÃ¦rt at huske, bÃ¸r du hellere lave et nyt. Hele grunden til at lave et langt kodeord er netop, at de er nemmere at huske, hvis de har samme sikkerhed. F.eks.Â er "Mogens hus plade nat men folk langsom" meget nemmere at huske end "B5.k+Ja0", men de er nogenlunde lige sikre.
NÃ¥r du har lavet din nÃ¸gle, bÃ¸r du sende den til en nÃ¸gleserver. En nÃ¸gleserver er simpelthen en computer pÃ¥ internettet, som opbevarer og videresender offentlige nÃ¸gler. Du kan f.eks. bruge MITs server, som har adressen pgp.mit.edu. 
SÃ¥ er der kun Ã©t problem tilbage: Hvad gÃ¸r man, hvis nogen laver en nÃ¸gle i en anden persons navn og distribuerer den? Hvis man krypterer til en sÃ¥dan nÃ¸gle, er det jo en forkert person, der kan lÃ¦se den hemmelige meddelelse! For at lÃ¸se det problem har man begreberne gyldighed (validity) og pÃ¥lidelighed (trust). En nÃ¸gle er ugyldig, hvis den er lavet af en fremmed person og ikke blevet kontrolleret af en pÃ¥lidelig person. Det betyder, at sÃ¥ lÃ¦nge man holder sig til gyldige nÃ¸gler, sÃ¥ er faren ovre. 
Hvordan skal man sÃ¥ kontrollere nÃ¸glerne? Det kan gÃ¸res pÃ¥ to mÃ¥der: direkte og indirekte. Direkte kontrol er, nÃ¥r man opsÃ¸ger personen og beder hende/ham om at vise billedlegitimering og den offentlige nÃ¸gle. Kan personen vise det, viser man dette ved at sÃ¦tte sin digitale signatur pÃ¥ nÃ¸glen. En underskrift pÃ¥ en nÃ¸gle betyder altsÃ¥: ,,Jeg har set, at navnet pÃ¥ denne nÃ¸gle svarer til navnet pÃ¥ indehaveren af nÃ¸glen". Man behÃ¸ver altsÃ¥ ikke stÃ¥ inde for selve personens pÃ¥lidelighed, kun nÃ¸glens pÃ¥lidelighed. Det er ikke et problem, hvis du underskriver en vanvattig sociopats nÃ¸gle. At underskrive nÃ¸gler gÃ¸res i stor skala til PGP nÃ¸glesigneringsfester, som du kan lÃ¦se om pÃ¥ www.cryptnet.net/fdp/crypto/gpg-party.html. Her i Danmark foregÃ¥r nÃ¸glesignering blandt andet til Linux Party. 
Denne beskrivelse er lavet til absolutte begyndere. Du bÃ¸r sÃ¦tte dig lidt grundigere ind i emnet, hvis du har har muligheden. Du er ogsÃ¥ velkommen til at sende ris, ros eller forslag til min email-addresse. 
Her kan du lÃ¦se mere om kryptering: 
PGP Introduction to cryptography. Selvom denne beskrivelse er pÃ¥ engelsk, er den rimelig pÃ¦dagogisk opbygget. Lad dig ikke skrÃ¦mme af lÃ¦ngden; du behÃ¸ver jo ikke lÃ¦se det hele. Afsnittet "Phil Zimmermann on PGP" er isÃ¦r vÃ¦rd at lÃ¦se. 
PGP Windows User's Guide. Denne tekst er meget lang og lidt tungere, men de indledene afsnit er udmÃ¦rkede. Igen bÃ¸r du ikke lÃ¦se det hele; mange er afsnitene handler om specifikke anvendelser af PGP. 

Denne side ses bedst med Ã¸jne.